Krisehåndtering og digitalisering – hvordan benytte beredskapsressursene bedre?
Om publikasjonen
Rapportnummer
23/02000
ISBN
978-82-464-3538-1
Format
PDF-dokument
Størrelse
3.2 MB
Språk
Norsk
Forsvaret, som en del av totalforsvaret, bistår det sivile samfunnet ved krise, for eksempel ved leirskredet på Gjerdrum (2020) og den globale koronapandemien (2020–2023). Når en krise inntreffer, har ulike sivile og militære aktører ansvaret for krisehåndteringen innenfor ulike sektorer og ansvarsområder. For å sikre god utnyttelse av ofte knappe beredskapsressurser, for eksempel sykehusplasser, vaksineringskapasitet og søk- og redningslag, må bruken av ressursene koordineres på tvers av aktørene. I denne rapporten fokuserer vi på den regionale samordningen av utnyttelse av beredskapsressurser som foregår i et fylkesberedskapsråd (FBR). Vi søker å besvare følgende hovedspørsmål:
Kan bruk av et digitalt verktøy i regional krisehåndtering bidra til bedre kvalitet i beslutningsprosessen i FBR når det gjelder bruken av ressurser?
For å besvare spørsmålet studerer vi om, og i så fall hvordan, et slikt verktøy kan gi bered-skapsaktørene bedre forståelse av kriseutviklingen og bedre oversikt over tilgjengelige ressur-ser i øyeblikket og i tiden fremover. Vi studerer om dette kan bidra til bedre beslutninger, og vi undersøker hvilke egenskaper et slikt verktøy i så fall må ha.
Vi har gjennomført et spill hvor FBR for Innlandet fylke testet et slikt verktøy. I dette rådet møtes representanter for beredskapsaktørene i regionen for å koordinere krisehåndteringen på et strategisk nivå. Vi undersøkte, gjennom intervjuer før og etter spillet, om deltakerne mente at verktøyet bidro til bedre forståelse av utviklingen av krisen, og mer effektiv bruk av tilgjengelige beredskapsressurser, og i så fall på hvilken måte, og under hvilke forutsetninger.
Ved å bruke temasentrert analyse, har vi analysert det innsamlede datamaterialet innenfor temaene Informasjonsdeling, Situasjonsbilde, Ressursbilde, Se fremover – forutsi utviklingen, Prioriteringer og beslutninger, og Forutsetninger for bruk. Konklusjonen vår er at et digitalt verktøy kan bidra til bedre kvalitet i beslutningsprosesser i FBR knyttet til bruken av ressurser ved å bidra til bedre forståelse av hvordan hendelser utvikler seg, og dermed et bedre beslutningsgrunnlag. Vi identifiserer også noen viktige faktorer knyttet til hvordan verktøyet bør utformes og brukes.
Hovedanbefalingen vår er at beslutningstakere som er avhengig av å forstå større mengder sammensatt informasjon for å samordne krisehåndtering og bruk av beredskapsressurser, støttes av et egnet digitalt beslutningsstøtteverktøy. Verktøyet bør ha funksjonalitet for å sammenstille, dele og presentere informasjon. Et slikt verktøy kan bidra til å etablere og opprettholde beslutningstakernes forståelse av situasjonen, inkludert ulike aktørers ressursbehov og ressurstilbud, og gi en bedre evne til å forutsi hvordan situasjonen vil utvikle seg. Vi anbefaler videre at de tiltenkte brukerne tas med i arbeidet med å identifisere både prosedyrer og rutiner rundt bruken av slike verktøy og den funksjonelle utformingen av dem. Avslutningsvis trekker vi frem noen erfaringspunkter fra arbeidet med denne rapporten som vi anbefaler at det tas hensyn til når verktøy av denne typen fremskaffes.
Om publikasjonen
Totalforsvaret mot 2040
![oppstilling av ulike aktører i totalforsvaret](/publikasjoner/arkiv/krisehandtering-og-digitalisering-hvordan-benytte-beredskapsressursene-bedre/_/image/29d4fcbb-2dc5-450b-9736-d53df3bf965c:c62b067991a57c529b36736f417cc253f63033d2/block-370-360/totalforsvaret_ntb.jpg?quality=80)